augusztus 2.
Elõrebocsájtom
e sorok, írója meggyõzõdéses
európai föderalista. Tapasztalatai szerint
a magyar sajtó nem a megfelelõ módon
tájékoztatja a közvéleményt
az EU-val kapcsolatos problémákról
és nem készíti fel a polgárt
az felvétellel kapcsolatos referendumra. Ez történt
már a NATO referendum esetében is. A sajtó
természetesen beszél Európáról,
ma is olvasható többek között Habsburg
Ottótól és Kovács Lászlótól
vélemény a témáról.
Sajnos nem csak biztatni kell a közvéleményt,
de informálni is, és néha kiértékelni
a helyzetet.
Azt is tudomásul kell venni, hogy Magyarországnak
nem csak kötelességei de jogai és elvárasai
is lehetnek az EU-val kapcsolatban. Ennek is hangot kellene
adni. Példa kedvéért, kissé
rezümé stílusban ismertetem mit irt
errõl a problémáról a "jól
értesült francianyelvû belga hetilap,a
Le Vif-Express július 5-I 11-es száma. Nádasdi
István, a hunsor belgiumi tudósítója
tollából.Cím:
Keleten, Európa (árfolyama) esik A l'Est,
l'Europe est en baisse.
Sylvaine Pasquier.
A
volt keleteurópai Kummunista államok közvéleménye
és politikai döntéshozói egyre
inkább tartanak attól, hogy országaik
csak másodrendû tagjai lesznek az Úniónak.
Az EU ellenes hangulat növekszik.
Ezt táplálja többek között:
az a tény, hogy június 10-én Luxemburgban
a külügyminiszterek nem tudtak megegyezni a
csatlakozó országoknak juttatandó
mezõgazdasági segélyeket illetõen.
A paritás a jelenlegi tagokkal csak tíz
év múlva valósul meg. A lengyelek
már provokációról beszélnek.
Az Egyesült Királyság, Németország,
Hollandia és Svédország alapvetõ
reformot követelnek a mezõgazdasági
politikában. A hollandok szerint tudni kellene
legalább azt, ki lép be és mikor
az EU-ba? Addig nem lehet ezt a problémát
racionálisan kezelni. Németország
és Ausztria védi a saját munkaerõpiacát.
Hét éven keresztül szeretné
fenntartani az ezzel kapcsolatos korlátozásokat.
A
nizzai csúcs határozatai még nincsenek
ratifikálva. Verheugen tart egy esetleges politikai
kisiklástól. Minden áron szeretné
gyorsítani a csatlakozást, ugyanis a keleteurópai
országok közvéleménye és
politikusai egyre inkább elõtérbe
helyezik a nemzeti érdekek védelmét.
Csehország úgymond síkraszáll
a magántulajdon mellett, de mindenki tudja, hogy
itt az elkobzott volt német vagyon megtartásáról
van szó. A csehek néha már a zsarolásig
mennek azzal fenyegetvén az EU-t, hogy esetleg
a parlamentjük nem ratifikálja az EU csatlakozást.
A
dekrétumok kérdésében a németek
és az osztrákok sõt a magyarok álláspontja
egyre kritikusabb és radikálisabb. A magyar
választások félelmet keltettek. Szlovákiában
a közeljövõben választanak. Az
eredmény kérdéses.
A csehek közel egyharmada határozottan EU
ellenes, sokan már attól sem riadnak vissza,
hogy az EU ellen a monarchiával példálózzanak
![](../opening_images/pixel.gif) |
Súlyos figyelmeztetés
Lengyelországnak
András - HUNSOR
Két évtizeddel eltolódhat
az EU-tagság, Macska-egér játék
az egész, s ezt Kovácsék is nagyon
jól tudják, de ideje volna ezt az átlag
magyarnak is megtudnia. Arról meg nem is beszélve,
vajon mennyire jön majd kapóra az EU bõvítés
ellenségeinek egy forrongó, bizonytalan
Magyarország, ahol szinte futószalagon
várhatók a kormányelleni tüntetések.
Nehogy az legyen, hogy pont amikor már révbe
érnének a csatlakozási tárgyalásokon,
egy "Verheugenes" döntés majd
elodázza húsz évvel a tagságot,
hivatkozva arra, hogy a MO-i politikai helyzet labilis.
Ezzel nem azt akarom mondani,
hogy a lefolyt tüntetések és a jövõbeliek
nem helytállóak és jogosak. Korántsem!
De mindannyian legyünk tisztában a lehetséges
következményekkel. Több fegyelmet,
felelõsséget mindkét oldalon! Másképpen
hoppon maradunk, mint már olyan sokszor a történelemben.
Ha már a magyar lakosság kb. 80%-a "igenes"
ha az úniós tagságról van
szó, akkor bizony külügyi téren
óriási összefogásra van szükség
a hidegháborút folytató otthoni
politikai erõk között. Eddig majdnem
úgy látszik, hogy a mindenkori ellenzék,
legyen az bal vagy jobb, arra törekedett, hogy
a kormányzók munkáját megkeserítse,
s ha csak lehet akadályokat gördítsenek
egymás elé, nehogy még véletlenül
is célegyenesbe jusson a másik fél.
Az ország, a nemzet, a magyar társadalom
helyzete másodlagos szerepkörbe szorult.
Ideje volna a "kocsirudat" egy irányba
fordítani!
A miniszterelnök az
EU-integrációs kérdésekben
NÉPSZAVA—MTI-információ
Illetékes
személyes különmegbízottjává
nevezte ki Horn Gyula exkormányfõt. Gál
J. Zoltán kormányszóvivõ
közlése szerint Medgyessy Péter meggyõzõdése,
hogy Horn Gyula diplomáciai jártassága,
elismertsége, személyes presztízse
és kiterjedt nemzetközi kapcsolatrendszere
révén hozzájárulhat Magyarország
zökkenõmentes EU-integrációjához,
illetve a nemzeti érdekek hatékony képviseletéhez
a csatlakozási folyamatban.
Mint arról beszámoltunk, a kormányszóvivõ
a kabinet pénteki ülése után
mondta el, hogy 70. születésnapja alkalmából
magas állami kitüntetésre jelölték
Horn Gyulát. Az exminiszterelnököt
a Magyar Köztársasági Érdemrend
nagykeresztje (polgári tagozata) kitüntetésre
terjesztették fel. Horn vasárnap nyilatkozott
az üggyel kapcsolatban, miután a köztársasági
elnök sajtóirodája közölte:
Mádl és Medgyessy eltérõen
vélekednek a kitüntetés kapcsán.
A volt miniszterelnök a kialakult helyzettel magyarázta,
hogy már egyáltalán nem venné
át a neki szánt elismerést.
Orbán Viktor volt miniszterelnök szerint
az ügy kényelmetlen helyzetbe hozta a köztársasági
elnököt, lehetetlen helyzetbe — teljesen
feleslegesen — Horn Gyulát, illetve a kormányt
is. Szerinte a kabinet meggondolatlanul terjesztette
fel a volt kormányfõt. A köztársasági
elnöknek ugyanis kötelessége, hogy
megvédje az 56-os eszméket — mondta.
A kitüntetés ügye szóba került
az SZDSZ sajtótájékoztatóján
is. Ezzel kapcsolatban Kuncze Gábor pártelnök
kijelentette: Horn Gyulának sikerült a vita
szereplõi fölé emelkedni, hiszen
a kialakult helyzetben nem venné át a
kitüntetést. Sajnálatosnak nevezte
azonban, hogy így a kitüntetések
elveszítik értéküket. Elõfordulhat,
hogy nem azt fogjuk nézni, valaki miért
kapja, hanem azt, ki terjesztette fel és ki adta
át a kitüntetést — mondta.
![](../opening_images/pixel.gif) |
Európai felhívás
magyar kisebbségekhez
MTI
A Belgiumban mûködõ
Közép-európai Emberjogvédõ
Bizottság felhívást intézett
mindazokhoz, akik hátrányos megkülönböztetést
szenvednek ebben a térségben nemzeti kisebbségi
hovatartozásuk miatt.
A bizottság arra kéri az érintetteket,
hogy jogsérelmüket pontos adatokkal írásban
küldjék el a bizottságnak, az pedig
eljuttatja az Európai Parlament által
kinevezett három nemzetközi jogi szaktekintélynek.
Végül az Európai Parlamentben is
egyre több képviselõ gondolkozik
úgy, hogy elképzelhetetlen ezen országok
felvétele az Európai Unióba, amíg
el nem törlik az emberi jogokat sértõ
törvényeket és helyre nem hozzák
az elkövetett igazságtalanságokat.